Tämän artikkelin tai sen osan viitteitä on pyydetty muotoiltavaksi. Voit auttaa Wikipediaa muotoilemalla viitteet ohjeen mukaisiksi, esimerkiksi siirtämällä linkit viitemallineille. Tarkennus: Viitemallineet suomeksi |
SARS-CoV-2-virusmuunnokset eli SARS-CoV-2-virusvariantit ovat COVID-19-tautia aiheuttavia, geeniperimältään merkittävästi alkuperäisestä Kiinan Wuhanissa alkujaan 7. tammikuuta 2020 eristetystä SARS-CoV-2-viruskannasta muuttuneita viruksia.[1][2][3][4][5] Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen 24. helmikuuta 2021 julkaiseman viikkokatsauksen mukaan erityisesti alfavarianttina tai brittimuunnoksena tunnettu, tavanomaista tarttuvampi virusmuunnos (B.1.1.7) on merkittävästi osallisena Suomessa tammi-helmikuussa 2021 yleistyneissä COVID-19-tapauksissa.[2] Alfavariantin ohella joulukuussa 2020 Suomessa havaittiin ensimmäiset beetavariantin eli eteläafrikkalaisen muunnoksen (B.1.351) aiheuttamat tartunnat.[6] Näillä, samoin kuin gammavariantilla eli brasilialaisella virusmuunnoksella (P.1), on kaksi yhteistä geenimutaatiota: N501Y ja D614G. Ainakin D614G-mutaation omaavat virukset saattavat tarttua muita muunnoksia herkemmin.[7] Kesällä 2021 Suomessa valtavirukseksi tuli aiempia muunnoksia leviävämpi deltavariantti.[8]
Helmikuun 2021 alussa ei ollut vielä käytössä maailmanlaajuisesti hyväksyttyä nimikkeistöä SARS-CoV-2-virusmuunnoksille. Maailman terveysjärjestö WHO kertoi tammikuussa 2021 laativansa virusmuunnoksille poliittisesti ja maantieteellisesti neutraaleja, standardoitavia nimityksiä.[9] Variantit päätettiin nimetä kreikkalaisten aakkosten nimillä. Uusia nimiä alettiin käyttää mediassa julkistamisen jälkeen 1.6.2021.[10]
Osasta virusmuunnoksista on esitetty havaintoja, että ne pystyisivät kiertämään osan vasta-aineista, jotka sairastettu COVID-19 tai SARS-CoV-2-rokote on muodostanut. Tämä on merkityksellistä arvioitaessa, miten hyvin eri rokotteet pystyvät suojaamaan COVID-19-taudilta.[4][7][11] Kliinisten havaintojen perusteella ainakin osa rokotteista, jotka on suunniteltu alkuperäisen viruskannan perusteella suojaamaan ihmisiä covid-19-taudilta, toimisivat heikommin joidenkin virusmuunnosten kohdalla.[12] Toisen ja myöhempien sukupolvien rokotteilla pyritään tarvittaessa vastaamaan virusmuunnosten muuttuneisiin ominaisuuksiin.[11]
Tärkeimpien virusmuunnosten nopeaan luokitteluun soveltuvaa analysointiohjelmistoa ja metodiikkaa on kehitetty myös Helsingin yliopistossa (engl. Helsinki university Analyzer for Variants Of Concern, HAVoC).[13]
<ref>
-elementti; viitettä yle.fi-5.2.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä thl.fi-24.2.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä yle.fi-17.2.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä laakarilehti.fi-5.1.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä laakarilehti.fi-25.1.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä yle.fi-4.1.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä cdc.gov-Variants
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä :16
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä who.int-15.1.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä ecdc.europa.eu-risks-15.2.2021
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä nature.com-2021-02-29
ei löytynyt<ref>
-elementti; viitettä Nguyen-etal-2021
ei löytynyt© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search